Autor |
Příspěvek |
|
|
Moderátor
|
Krásným příkladem padělání mincí tehdejší doby je známý padělatel Baltazar Zwirner, který byl ještě před svým falešným podnikáním olomouckým Mincmistrem a nájemcem olomoucké mincovny. Dovolím si sem vložit malou část s publikace Peníze, Podklady,Padělky od Hlinky a Radoměrského k Falšování peněz Baltazara Zwirnera.. FALEŠNÉ ZWIRNEROVO PODNIKÁNÍ Z hradecké mincovny vycházely krejcary, dvoukrejcary, groše a čtyřiadvacetníky, zhotované povětšinou z mědi, někdy trochu postříbřené. Za mincovní kov-pagament-posloužily jednak staré mince a jednak měděné pivovarské pánve. Když k tomu připočteme, že šlo o napodobeniny císařských mincí, které byly antidatovány (dostávaly dřívější letopočet 1623), pak můžeme zcela jednoznačně hovořit o padělcích. Obyvatelstvo bylo násilím nuceno aby nehodnotné mince přijímalo; samozřejmě, že sami Dánové požadovali placení jen v dobrých penězích. Dánský generální komisař hrozil nejpřísnějšími tělesnými tresty dokonce i smrtí těm, kteří by Zwirnerovy peníze chtěli odmítat. Je zapsáno, že žena Traurigova (Traurig, původně prýmkař, u něhož Zwirner nejprve bydlel, působil jako hofmistr v mincovně) chodila každou sobotu na trh s velkými pytlíky zmíněných falešných peněz v doprovodu dvou mušketýrů, kteří násilím odebrali zboží, jestliže se někdo zpečoval vzít za ně nehodnotné peníze. Takových zpráv je víc, a nejen z území obsazeného Dány. Zvláštní císařský veřejný patent z 9. prosince 1624 zakazoval oběh těchto mincí na Moravě (jejich rozšiřovatelé mají být polapeni), právě tak jako v Čechách a ve Slezsku. Mezitím Zwirnerova hvězda u nás znovu zhasínala. Albrecht z Valdštejna dostal od císaře přísný rozkaz, aby se při dobytí Opavy zmocnil tohoto povedeného mincmistra a dopravil jej do Vídně. Ke splnění tohoto příkazu bylo ovšem třeba nejprve vyvrátit dánské panství v Opavě, což si dalo ještě chvilku načas. Teprve v červnu 1627 zahájil Valdštejn útok proti Dánům, na začátku července byl dobyt Krnov a 17. července padl i pevný Hradec. Ale mazaný Zwiner dokázal zmizet v čas. Taktéž v březnu 1624 vypukl na nejvyšších místech rozruch kolem Zwirnerovy činnosti, následovalo vyšetřování - a zatčení. Byla to dlouhá tahanice a Zwirner byl za čas zase z vězení propuštěn. Potom však vypluly na povrch další nepřístojnosti, a když se počátkem února 1626 provalilo ražení falešné mince ve Vídni, na němž měl mít podíl také Zwirner, vzal nájemce nohy na ramena a zmizel do neznáma. Tak skončila činnost muže, s jehož značkou BZ se setkáme na tolika ražbách. Po wittském konzorciu je to další charakteristická ukázka, jak tehdejší velkopodnikatelé výrobu a obchod s mincemi spravovali a řídili. Ještě roku 1627 se objevil v Dánsku jako mincmistr v přímých službách dánského krále Kristiána IV. Tím skončila Zwirnerova činnost na našem území i s krátkou epizodou dánské okupace Opavy.
|
|
|
Registrovaný uživatel
|
Ten kiprák je na 100% pravý, měl jsou ho v ruce.
|
|
|
Moderátor
|
viking napsal Ten kiprák je na 100% pravý, měl jsou ho v ruce.
Je to možný, určitě tím vším co jsem napsal nerozporuji ,ikdyž se mi na pohled mince jeví jako špatně provedený fake bůh-ví z jaké slitiny kovů ,se kterými se všemožně v těch dobách experimentovalo a falšovalo i v těch nejvyšších kruzích mincovnictví,od kipráku až v podstatě po falza ,klidně to může být regulérní kiprák..
|
|
|
Registrovaný uživatel
|
barbar napsal viking napsal Ten kiprák je na 100% pravý, měl jsou ho v ruce.
Je to možný, určitě tím vším co jsem napsal nerozporuji ,ikdyž se mi na pohled mince jeví jako špatně provedený fake bůh-ví z jaké slitiny kovů ,se kterými se všemožně v těch dobách experimentovalo a falšovalo i v těch nejvyšších kruzích mincovnictví,od kipráku až v podstatě po falza ,klidně to může být regulérní kiprák..
pokud si dobře pamatuju, tak podle císařského nařízení se po kaládě měnil jeden kiprový 3 krejcary za 1/4 krejcar nové měny. menší kiprové nominály se už neměnily, nemělo to smysl, byly měděné. tímto je objasněno jakou nízkou ryzost měly kiprové 3 krejcary. proto silně pochybuji, že měl někdo v té době zájem takové mince padělat, neboť tyto kiprové nominály de fakto už padělky byly. ![;)](./templates/default/smilies/wink.gif)
|
|
|
Moderátor
|
No ono to nebude úplně tak jasné... Z publikace Hlinka,Radoměrský... NEHODNOTNÉ PENÍZE BYLY HODNOTNÉ Řekneme-li,,dlouhá mince", pak máme na mysli nehodnotnou měnu, která charakterizuje hlubokou krizi peněžnictví, jež dramaticky vyvrcholila v kaladě. Proto je paradoxní, když nám dokumenty dosvědčují tuto nehodnotnou minci jako minci, která je naopak hledána a vysoko hodnocena. Je to případ ze sousední Horní Lužice, kde mezi spoustou nehodnotných mincí polských, saských a dalších zaujímala výjimečně postavení měna česká, v našich poměrech zatracovaná. Svědectví o tom přináší žitavský kronikář Johann Benedict Carpzovius, který píše, že císařské mince - tolary o 150 krejcarech, patnáctníky a tříkrejcary, souhrně nazývané Ferdinandovy peníze, platily v Žitavě mnohem více, než činila jejich nominální hodnota. Jak bylo možné, že naše dlouhá mince se v Horní Lužici těšila takovému zájmu a byla intenzívně hledána? Vysvětlení je poměrně jednoduché : de wittské konzorcium mělo ve své dohodě pasus, jímž se jednoznačně zakazoval oběh cizozemských mincí v našich zemích. To znamená, že cizí kupci potřebovali české peníze, za něž by u nás nakoupili. Konkrétně Žitavští potřebovali české peníze, aby mohli v Čechách nakupovat obilí. V roce 1622 působil v Žitavě dokonce větší počet směnárníků, kteří s císařským povolením vyměnovali české peníze. Překvapující je rovněž další pohled na dlouhou neboli lehkou minci, a to z doby po kaládě, kdy bychom očekávali, že se každý zbavoval peněz, jejichž výplatní hodnota tolik poklesla. Vývoj však probíhal jinak. Jednak bylo nutno několikrát prodlužovat lhůtu k výměně dlouhé mince za nové ražby, jichž byl nedostatek. Ještě v roce 1626 byly lehké mince ponechány jako platidlo, nebo mohly být vyměněny podle stanovených sazeb. Jednak byly proti jasnému zákazu pašovány do zahraničí (to znamená, že tam byl o ně zájem), nebo se v hojné míře uschovávaly zřejmě se spekulačním úmyslem. Například někdy na začátku roku 1626 bylo v Novém Jičíně zabaveno Josefu Löblovi pozoruhodně velké množství dlouhé mince; náhrada, která mu byla později za to vyplacena (1642) odpovídala už podle redukované hodnoty zhruba 12 200 kusům dvouzlatníků ve váze asi 190 kilogramů. V následujících letech (1627 a 162 ![8)](./templates/default/smilies/cool.gif) mu bylo zabaveno dalších,,6 centářů 25 funtů" dlouhé mince, což se rovná přibližně 417 kilogramům (toto velké bohatství mu bylo nahraženo z mimořádné kontribuce uložené moravským židům). Z května 1626 je povolení pro hraběte Žampacha, že si smí dát přemincovat to ooo zlatých dlouhé mince na minci dobrou. Nemůžeme tedy pohlížet na dlouhou minci jen jako na něco zcela bezcenného. Ostatně, existovaly peníze daleko horší, například ony již zmíněné Zwirnerovy padělky. « Poslední úpravu provedl(a) Guldiner v 20. 2. 2024, 21:52. »
|
|
|
Moderátor
|
Pardón...Ten brýlatý smajlík v textu skočil automaticky namísto osmičky..
|
|
|
Moderátor
|
PetrPan1977 napsal Dobrý večer, narazil jsem na tento 3 krejcar 1622 ale nedokážu ho zařadit. Prosím o radu ke které mincovně tuto kiprovou minci zařadit. Děkuji s pozdravem Petr Obrázky: ![Obrázek vložený uživatelem](https://www.sberatel.com/diskuse/imagesExtension/img/11731/689736/19660_xRMKNv..tn.jpeg) ![Obrázek vložený uživatelem](https://www.sberatel.com/diskuse/imagesExtension/img/11731/689736/19660_3gZ2kW..tn.jpeg)
Minci je věnován článek J. Hány: Nad kiprovými tříkrejcary Ferdinanda II. z r. 1622 s neznámou mincmistrovskou značkou. Sborník konference věnované prof. Jiřímu Sejbalovi, Ostrava 2007, s. 127-132.
|
|
|
Registrovaný uživatel
|
barbar napsal No ono to nebude úplně tak jasné... Z publikace Hlinka,Radoměrský... NEHODNOTNÉ PENÍZE BYLY HODNOTNÉ Řekneme-li,,dlouhá mince", pak máme na mysli nehodnotnou měnu, která charakterizuje hlubokou krizi peněžnictví, jež dramaticky vyvrcholila v kaladě. Proto je paradoxní, když nám dokumenty dosvědčují tuto nehodnotnou minci jako minci, která je naopak hledána a vysoko hodnocena. Je to případ ze sousední Horní Lužice, kde mezi spoustou nehodnotných mincí polských, saských a dalších zaujímala výjimečně postavení měna česká, v našich poměrech zatracovaná. Svědectví o tom přináší žitavský kronikář Johann Benedict Carpzovius, který píše, že císařské mince - tolary o 150 krejcarech, patnáctníky a tříkrejcary, souhrně nazývané Ferdinandovy peníze, platily v Žitavě mnohem více, než činila jejich nominální hodnota. Jak bylo možné, že naše dlouhá mince se v Horní Lužici těšila takovému zájmu a byla intenzívně hledána? Vysvětlení je poměrně jednoduché : de wittské konzorcium mělo ve své dohodě pasus, jímž se jednoznačně zakazoval oběh cizozemských mincí v našich zemích. To znamená, že cizí kupci potřebovali české peníze, za něž by u nás nakoupili. Konkrétně Žitavští potřebovali české peníze, aby mohli v Čechách nakupovat obilí. V roce 1622 působil v Žitavě dokonce větší počet směnárníků, kteří s císařským povolením vyměnovali české peníze. Překvapující je rovněž další pohled na dlouhou neboli lehkou minci, a to z doby po kaládě, kdy bychom očekávali, že se každý zbavoval peněz, jejichž výplatní hodnota tolik poklesla. Vývoj však probíhal jinak. Jednak bylo nutno několikrát prodlužovat lhůtu k výměně dlouhé mince za nové ražby, jichž byl nedostatek. Ještě v roce 1626 byly lehké mince ponechány jako platidlo, nebo mohly být vyměněny podle stanovených sazeb. Jednak byly proti jasnému zákazu pašovány do zahraničí (to znamená, že tam byl o ně zájem), nebo se v hojné míře uschovávaly zřejmě se spekulačním úmyslem. Například někdy na začátku roku 1626 bylo v Novém Jičíně zabaveno Josefu Löblovi pozoruhodně velké množství dlouhé mince; náhrada, která mu byla později za to vyplacena (1642) odpovídala už podle redukované hodnoty zhruba 12 200 kusům dvouzlatníků ve váze asi 190 kilogramů. V následujících letech (1627 a 162 ![8)](./templates/default/smilies/cool.gif) mu bylo zabaveno dalších,,6 centářů 25 funtů" dlouhé mince, což se rovná přibližně 417 kilogramům (toto velké bohatství mu bylo nahraženo z mimořádné kontribuce uložené moravským židům). Z května 1626 je povolení pro hraběte Žampacha, že si smí dát přemincovat to ooo zlatých dlouhé mince na minci dobrou. Nemůžeme tedy pohlížet na dlouhou minci jen jako na něco zcela bezcenného. Ostatně, existovaly peníze daleko horší, například ony již zmíněné Zwirnerovy padělky.
... je známo, že v Zemích koruny české bylo v období 1621-1623 zakázáno platit jinými nominály než kiprovými, což vedlo k mnoha peněžním machinacím. současníci přece kaládu popsali jako to nejhorší, co do té doby lid potkalo. je jasné, že stahování kipráků a nahrazování je za nové mince zabralo hodně času, kór když na mnoha místech vládl válečný chaos. podle mě si, ale většina spekulantů ponechávala jen ty nejvyšší nominály viz. 60,75, 120, 150 krejcary a jsem přesvědčen, že na drobnější kiprové ražby se nebral velký zřetel. každopádně děkuji barbarovi za tento zajímavý příspěvek ![;)](./templates/default/smilies/wink.gif)
|
|
|
Moderátor
|
Také děkuji všem za zajímavé postřehy, dokonce některé dorazily i na email. Nakonec jste mne přesvědčili, že se jedná o regulérní Jáchymovský kiprák.
|
|
|
Registrovaný uživatel
|
|
|
|
Registrovaný uživatel
|
Dobrý den kolegové, již několikrát se ve skupině objevily drobné krejcarové mince Ferdinanda II které pochází z období Dánské okupace Hradce nad Moravicí u Opavy. Toto falešné mincování z let 1626-1623 na kterém se podílel Baltazar Zwirner jako hlavní mincmist a Daniel Raschke, patří mezi zajímavé epizody 30 leté války. Razily se drobné nominály 1/2 krejcar 1623, krejcar 1623, 3 krejcar 1623, 15 a 24 krejcar 1623. Hlavním mincovním materiálem byly měděné pivovarské pánve kterých bylo údajně takto zmincováno 45 a pocházely z pivovaru V Kravařích, Frýdku, Dolních Životic a dokonce byly dováženy až z Uher. Do mé sbírky mi stále chybí jednostranný 1/2 krejcar a 15 krejcar 1623 ale není všem dnům konec 🙂. Mince jsou nafoceny na cirkuláři z roku 1627 vydaným v Lehnici vydaným knížetem Jiřím Rudolfem Lehnickým , který zakazoval tyto mince používat. S pozdravem a přáním pěkného dne Petr
|
|
|
Moderátor
|
PetrPan1977 napsal Dobrý den kolegové, již několikrát se ve skupině objevily drobné krejcarové mince Ferdinanda II které pochází z období Dánské okupace Hradce nad Moravicí u Opavy. Toto falešné mincování z let 1626-1623 na kterém se podílel Baltazar Zwirner jako hlavní mincmist a Daniel Raschke, patří mezi zajímavé epizody 30 leté války. Razily se drobné nominály 1/2 krejcar 1623, krejcar 1623, 3 krejcar 1623, 15 a 24 krejcar 1623. Hlavním mincovním materiálem byly měděné pivovarské pánve kterých bylo údajně takto zmincováno 45 a pocházely z pivovaru V Kravařích, Frýdku, Dolních Životic a dokonce byly dováženy až z Uher. Do mé sbírky mi stále chybí jednostranný 1/2 krejcar a 15 krejcar 1623 ale není všem dnům konec 🙂. Mince jsou nafoceny na cirkuláři z roku 1627 vydaným v Lehnici vydaným knížetem Jiřím Rudolfem Lehnickým , který zakazoval tyto mince používat. S pozdravem a přáním pěkného dne Petr
Pěkné kousky 👍 V prvním příspěvku této stránky 926 je něco málo k Baltazaru Zwirnerovi s publikace Peníze Podklady Padělky od Hlinky a Radoměrského kde je toho samozřejmě mnohem víc k jeho kontroverzní činnosti kolem mincovnictví.
|
|
|
Registrovaný uživatel
|
Mně se podařilo k tomuto tématu sehnat Věstník Matice Opavské z roku 1937 autora Františka Papouška který se tomuto tématu věnoval, zajímavé čtení.
|
|
|
Registrovaný uživatel
|
Zdravím, tento 120 krejcar se mi dostal do rukou. Bohužel stav jaký je. Tady někdo psal, že razily jen do 24 krejcarů. Takže asi nějaký jiný specialista. Jsem si myslel, že to bude Zwirnerovo dílo. Obrázky: ![Obrázek vložený uživatelem](https://www.sberatel.com/diskuse/imagesExtension/img/11731/692028/15882_agHHJu.tn.jpg) ![Obrázek vložený uživatelem](https://www.sberatel.com/diskuse/imagesExtension/img/11731/692028/15882_esMgHQ.tn.jpg)
|
|
|
Registrovaný uživatel
|
Dobrý večer, Ivo Halačka ve své knize Mince zemí Koruny české uvádí, že Jan Suttner razil v Praze tříkrejcary i v roce 1626. Je tomu opravdu tak,nebo se jedná o mylnou informaci ?
|
|
|
Registrovaný uživatel
|
Jojo.Je to tak mam ho ve sbirce.
|
|
|
Registrovaný uživatel
|
Výborně, já už jsem byl přesvědčený, že neexistuje.
|
|
|
Registrovaný uživatel
|
Zdravim, koupil jsem Tolar - Ferdinand II., Klagenfurt 1620 , co mne vsak kazi radost , mam pocit, ze Tolar ma presne na konci koruny stopu po ousku, ktera prodejcem nebyla priznana. Zkousel jsem delat co nejlepsi fotky, chapu ze to neni jednoduche to poznat, protoze pokud tam ousko bylo, je to velmi pekne opravene. Kolem jsou jeste uhozy, cast nad korunou vsak vypada jako kousek jineho kovu nikoli uhoz. Dokazal by nekdo poradit zda se jedna stopu po ousku ? Dekuji moc https://drive.google.com/file/d/1CgAS7wvEAeAEeEztLhqqfp0muxlDkkr4/view?usp=sharinghttps://drive.google.com/file/d/1Ci_oEeOxwYwPC-9P6JONBCHkGsSrSWgU/view?usp=sharinghttps://drive.google.com/file/d/1CtOuOREBI4zpCAeFUCzbWyIyp3rEJGN_/view?usp=sharinghttps://drive.google.com/file/d/1CwQMdRvDS_fzPqQ6UfKwDUTeqiJ4rv7J/view?usp=sharing
|
|
|
Moderátor
|
Ty fotky jsou mizerné.. S této fotografie po zvětšení snad lze ona opravená stopa znát.. Obrázky: ![Obrázek vložený uživatelem](https://www.sberatel.com/diskuse/imagesExtension/img/11731/692869/14976_tkx9Dq.tn.jpg)
|
|
|
Registrovaný uživatel
|
Chápu, že fotky nejsou nic moc. Nejsem zřejmě schopen s mym fotakem na mobilu udelat makro lepsi ![:|](./templates/default/smilies/neutral.gif) Kazdopadne je zajimave, ze ja se domnivam, ze stopa po ousku je cervena sipka a vy jste oznacil zelenou. Diky moc za konzultaci ! Jde mne o to zda minci reklamovat, protoze ja jsem predvedcen, ze cervena sipka je stopa po ousku ostatni jsou uhozy. https://drive.google.com/file/d/1DmStwLruEITdRrOaGVG2G6wOvgWpYWtz/view?usp=sharing
|
|
|
Moderátor
|
Označil jsem místo, které z fotografie vypadá jako po opravě letováním.. Zkuste ještě foto za denního světla, nejlépe u okna,ale né přímo na venku.
|
|
|
Registrovaný uživatel
|
|
|
|
Registrovaný uživatel
|
Prodejce nakonec stopu po ousku uznal, diky moc za konzultaci.
|
|
|
Registrovaný uživatel
|
Přeji krásný den, máte zájem o RRR krejcar za pár stovek? Možná ho dokonce máte i doma Podívejte se na tuto raritu: (snad se mi konečně podaří vložit správně odkaz https://onebid.cz/cs/mince-rrr-slezsko-ferdinand-ii-1-krajcar-1625-vratislav-w-bez-rim-bez-ir-velmi-vzacne/2253884PS: tak se zdá, že nepodaří....poprosím někoho kdo to umí, případně klasicky kopírovat... PS 2: už funguje odkaz - smith« Poslední úpravu provedl(a) smith v 13. 6. 2024, 11:39. »
|
|
|
Registrovaný uživatel
|
|